Mekanisk+plettering

=Mekanisk Plettering= (Engelsk: mechanical plating)

**Beskrivelse av prosessen** [[image:mekanisk-plettering/barrel.jpg align="right" caption="Pletterings trommel"]]
Mekanisk plettering er en overflatebehandlingsprosess der grunnmaterialet legges mekanisk på et metall uten bruk av kjemiske eller elektrokjemiske reaksjoner ved romtemperatur. Dette gjøres ved at emnene behandles i en trommel som inneholder vann, glasskuler, beleggpulver og diverse kjemikalier. Påleggingen foregår ved at påleggingspulveret kaldtrykkes på emnets overflate ved gjentatte sammenstøt mellom emnet og glasskuler.

Trommelens omdreiningshastighet er en av de vesentlige parametrene ved mekanisk plettering d a den sørger for nødvendig energi til kaldtrykkingen under sammenstøt mellom emne, beleggpulver og glasskuler. Ved lav omdreiningshastighet blir heftingen dårlig og ved høy omdreiningshastighet slites belegget av hjørner og kanter.

Prosesstrinnene ved mekanisk plettering av sink på stål er følgende:

> Formålet med etsingen er å oppnå en god heft på emnet. > Formålet med forkobring er delvis å hindre oksidasjon av emnet før forsinkingen, > og delvis at kobberlaget virker akselererende.
 * 1) Avfetting
 * 2) Etsing (aktivering)[[image:mekanisk-plettering/Mekanisk_plettert_skrue(snitt_bilde).jpg align="right" caption="Mekanisk plettert skrue(snitt bilde)"]]
 * 1) //Forkobring.//
 * 1) Mekanisk forsinking.
 * 2) Separering av kuler, sinkpulver og emne.
 * 3) Skylling.
 * 4) //Kromatering .//
 * 5) Tørking.

Mekanisk plettering skjer i en roterende trommel, noe som stiller visse krav til emnene. De typiske kravene er mekanisk styrke til å motstå den mekaniske påvirkningen under prosessen somt krav til emnets geometri og størrelse. Kravene til geometri omfatter både størrelse og utforming. Emnets vekt kan ikke overstige 225 gram og ikke være lengre enn 15 cm, og utformingen av emnet bør ikke gi mulighet til at emnet låses mekanisk til hverandre eller at glasskulene kan kiles fast i gjennomboringer og åpninger/sprekker.

Den største anvendelsen av mekanisk plettering er plettering av sink på stålemner for å oppnå korrosjonsbeskyttelse. Mekanisk plettering har blitt benyttet på mange emner pga prosessøkonomiske forhold. Typiske emner til mekanisk plettering er skruer, skiver, spiker, beslag og bolter. Noen ganger er det tekniske grunner til at mekanisk plettering blir benytter, f.eks. at risikoen for hydrogenskjørhet er signifikant redusert

media type="youtube" key="FDYu-MjBqS4" height="360" width="743"

Materialer prosessen er egnet til
Prosessen er spesielt velegnet til pålegging av relativt bløte metaller som Zn, Sn, Cd eller en blanding av disse. Den nødvendige energien til kaldtrykking avhenger sterkt av metallpulverets hardhet.

**Økonomi**
De økonomiske sidene med mekanisk plettering i forhold til de øvrige pletteringsmetodene avhenger av den ønskede tykkelsen på belegget. Ved tynne belegg er det billigere å bruke elektrolyttisk, mens ved tykkere belegg er det billigere med varmgalvanisering. Det er ved en tykkelse på 18-50μm at mekanisk plettering er mest attraktiv.

Miljø
Dette er en realtivt lite miljøskadelig prosess annet enn de vanlige problemene med kjemikalie avfall og strømforbruket til trommelen.

Alternative prosesser
Andre pletteringsprosesser kan være ønskelig framfor mekanisk plettering. Mekanisk plettering blir begrensende pga. krav til geometri og styrke av emnene.

Referanser
Overflade Teknologi (Per Møller, 1998) (side 303-305)

[|Plating Systems & Technologies]
 * Bedrifter som utfører mekanisk plettering:**

**Linker:** Plettering Autokatalytisk plettering