Varmforsinking

=Varmforsinking=

Stålgjenstanden dyppes i smeltet sink og får et belegg av jernsinklegeringer og ren sink på overflaten. Dette er den mest brukte forsinkingsmetoden. Eksempler på varmforsinking finnes det uendelig mange av, men noen av de beste eksemplene er konstruksjoner som rekkverk, broer og kjente turistattraksjoner som Globen i Stockholm og Operahuset i Sydney, men også småting som særegne bildeler, reoler, gardintrapper og spiker.

Det er mange årsaker til at varmforsinking bør brukes: 1. Kostnader Varmforsinking er ofte billigere enn alternative beskyttelsesmetoder. 2. Levetid 25 - 50 års levetid er normalt i marint og industrielt miljø. 50 - 100 år er normalt i innlandet. 3. Levetidskostnad Lav påføringskostnad og lang levetid betyr at varmforsinking er den mest økonomiske metoden for å beskytte stål over lengre tid. Det kreves også lite behov for vedlikehold som gjør varmforsinking til det beste alternativet for kompliserte konstruksjoner med krav til sikkerhet. 4. Pålitelighet Varmforsinking er en enkel og lett kontrollerbar prosess, siden den lett avslører dårlig forarbeid. 5. Tidsbesparing Varmforsinking gir et komplett beskyttende belegg på få minutter. Et malingssystem med tilsvarende beskyttelsestid kan det ta opp til en uke å påføre. 6. Slitasjebestandighet Varmforsinking gir et belegg som er legert med stålet. 7. Dekkevne <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ved neddypping i smeltet sink får en belegg på alle overflater. Også på innvendige flater i tynne rør og trange spalter, på kanter, hjørner, hulrom osv. som ville være umulig å få belagt på annen måte. Belegget blir dessuten ekstra tykt på hjørner og kanter. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">8. Dobbeltvirkning <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Varmforsinking beskytter stålet på to måter. Sinkbelegget korroderer meget langsomt og gir en lang levetid. Dessuten beskytter sinken katodisk hvis belegget skades. Ved borhull, klippkanter eller riper dannes et galvanisk element som gjør sinken til en offeranode, og beskytter stålet i skaden mot korrosjon. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">9. Enkel kontroll <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Varmforsinking er enkelt å kontrollere. Beleggets tykkelse måles enkelt med et magnetisk, ikke-destruerende måleinstrument. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">10. Hurtig montering <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Varmforsinket stål er klart til bruk umiddelbart etter avkjøling og kontroll. Stålet kan males hvis det ønskes en annen farge eller om miljøet er ekstra aggressivt. Beleggets gode slitasje- og slagbestandighet gjør at det sjelden oppstår skader ved transport og montering. Utbedring før montering er derfor ikke nødvendig når disse parameterne er i orden.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Dessverre er det også ulemper med denne metoden:
 * 1) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Krever stasjonære anlegg
 * 2) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ikke fargevalg (må evt. males)
 * 3) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Varmebadet begrenser størrelse på sluttprodukt
 * 4) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Varmepåvirkningen kan gi deformasjoner
 * Varmforsinking – prosess og anlegg**

Varmforsinking er en effektiv og rask måte å korrosjonsbeskytte stål på. Prosessen foregår i faste anlegg med store bad. Stålet blir forbehandlet og dyppes deretter i flytende sink. Etter nedkjøling kan stålet umiddelbart tas i bruk. I motsetning til maling og el-forsinkning, der belegget blir liggende utenpå stålet, vil sink og jern reagere med hverandre og danne en jern-/sinklegering ved varmforsinking. Dette medfører at overflaten blir mer motstandsdyktig mot mekanisk slitasje og mot skader i belegget.

Varmforsinking utføres enten ved 450-460 grader (alminnelig varmforsinking), eller ved 540-560 grader (høytemperaturforsinking). Ved alminnelig varmforsinking skiller man mellom to metoder:
 * tørrforsinking
 * våtforsinkig

__**Tørrforsinking**__

Ved tørrforsinking skjer følgende:


 * beising
 * skylling
 * fluksing
 * tørking
 * forsinking
 * kjøling og kontroll

Materialet blir første beiset. Beising foregår normalt i fortynnet saltsyre (evt. tilsatt inhibitorer slik at oppløsning av stålet minimeres). Deretter skylles materialet for så å bli lagt ned i et fluksbad. Fluks er et kjemisk rengjøringsmiddel som hindrer oksidasjon av metall. Det består som regel av en 50 % oppløsning av sink-ammoniumklorid. Etter fluksing og tørking dannes et tynt lag av flukssalt på overflaten. Materialet blir så duppet ned i et sinkbad. Ved forsinking av materialets overflate dannes et ensartet diffusjonslag av jern/sinkfaser. Etter endt behandling trekkes materialet opp av sinkbadet.

__**Våtforsinking**__

Ved våtforsinking skjer følgende:
 * beising
 * fluksing
 * forsinking
 * kjøling og kontrol

Ved våtforsinking føres materialet ned i fluksbadet, for så og bli trukket direkte til sinkbadet. Materialet blir så trukket opp til overflaten (se Figur 23.2 i boka).

__**Høytemperaturforsinking**__

Høytemperaturforsinking forekommer ved forsinking av små gjenstander sånn som f.eks skruer. Prosessen er identisk med tørrforsinkingsprosessen helt til komponentene tas opp av sinkbadet. Da gjennomføres det en sentrifugering på 800 omdreininger pr. min., slik at overflødig sinksmelte blir skylt bort.

__**Forsinking av plater**__

Etter avfetting og beising føres platen gjennom en reduksjonsovn ved 950 grader, hvor jernoksidene reduserers samtidig som at platen glødes. Dette fører til ren metalloverflate som igjen blir duppet ned i sinkbadet. Behandlingstiden i sinkbadet er kort grunnet forvarmingen, og når platen trekkes opp, passerer den ”et sæt jetknive”, hvor sinklaget justeres via en luftstrøm. Overflødig sink blåses da bort. Styring og kontroll av jern-/sinklegering foregår automatisk via en kontinuerlig lagtykkelsesmåling. Etter forsinkingsprosessen foretas det en avkjøling, oppretning og evt. en etterbehandling Tykkelsen av varmforsinkingen er normalt fra 15-20 µm (maks 40 µm), og hardheten er ca 70 HV. Materialet er relativt duktilt som medfører at platene etter endt coating (overflatebehandling) kan formeres til ulike formål uten store problemer.

Per Møller, //Overflade teknologi//, Nyt Teknisk Forlag, 1998, [|nordicgalvanizers.com]
 * Kilder:**