Produktkrav+gass

 Produktkrav gass

Når gass hentes opp fra havet inneholder den forurensninger som H2S, CO2 og andre stoffer. Disse forurensningene er både skadelige og korroderende og de fordyrer utvinning, transport og bruk. Derfor stilles det krav til innholdet av disse forurensningene i gassen.

Gassen som utvinnes i Norge har som regel relativt lavt innhold av svovelgasser og er derfor meget verdifull. De fleste felt på norsk kontinentalsokkel som til nå er utbygd, har ikke hatt et så høyt CO2-innhold i den produserte gassen at CO2-fjerning har vært påkrevd for å oppnå salgsspesifikasjonene. Eventuelt har felt med høyt CO2-innhold blitt knyttet opp mot andre felt med lavere innhold slik at spesifikasjonene allikevel har blitt nådd. Men på Sleipnerfeltet var CO2-fjerning nødvendig. På dette feltet separeres derfor CO2 fra den produserte gassen. Videre reinjiseres CO2 i et vannfylt reservoar under havbunnen. CO2-avgiften gjorde injeksjon av utskilt CO2 lønnsomt for lisensen. Også på enkelte felt i Norskehavet er det mulig at CO2-fjerning kan bli nødvendig. CO2-fjerning vil vurderes som en opsjon når felt med høyt CO2-innhold i produsert gass skal bygges ut i fremtiden.

Gassen som sendes ut fra plattformene deles ofte inn i flere kategorier:

Rikgass: Blanding av våte og tørre gasskomponenter (metan, etan, propan, butaner, etc.)

Våtgass: Er et samlebegrep for flere flytende petroleumskvaliteter. Består av de fire ulike våtgassene etan, propan, butan og nafta, ofte inkludert små mengder tyngre hydrokarboner.

Tørrgass: Tørrgass er en vanlig betegnelse på naturgass som ikke inneholder flytende hydrokarboner under trykk. Består hovedsakelig av metangass, men kan også inneholde etan.

LPG: Flytende petroleumsgasser (eng. Liquiefied Petroleum Gases) består av propan og butan som er omdannet til væskeform ved trykk på rundt 7-8 bar, eller ved noe nedkjøling

NGL: I gassvirksomheten benyttes det som et samlebegrep for petroleumskvalitetene etan, propan, isobutan, normalbutan og nafta.

LNG: Nedkjølt naturgass (eng. Liqiuefied Natural Gas), flytende metangass, som er omdannet til flytende form ved nedkjøling til –163°C



Figur 1 - Innholdet i forskjellige typer gass

Det stilles forskjellige krav til de forskjellige gasstypene, og tabellen under gir angir disse produktkravene for gass.

Tabell 1 – Viser produktkrav for naturgass <105 barg || - ||  || // Wobbe index er et tall som indikerer evnen til utveksling i brenselstoffer. Det er den beste indikatoren på likheten mellom en spesifikk naturlig gass og propan-luft blanding. dette tallet finner man ved å dele brennverdien på tettheten til gassen. // // Mercaptans - Tilsetningsstoff for å gjøre naturgass, som verken har farge eller lukt, observerbar ved duft. //
 * || Tørrgass || Rikgass || LNG || Enhet ||
 * Brennverdi || 38,1 – 43,7 || - || 38,5 – 44,2 || MJ/Sm2 ||
 * Wobbetall || 48,3 – 52,8 || - || 48,3 – 52,8 || MJ/Sm2 ||
 * CO2 || < 2,5 mol% || < 2,0 mol% || <50 ppm ||  ||
 * Vann duggpunkt || <-18,3oC ved 70 bara || <-18,3 oC ved 70 bara || <1ppm (vekt) ||  ||
 * Hydrokarbon duggpunkt || <-10 oC ved 50 barg || <40 oC
 * H2S || <5,0 mg/Nm3 || <2,0ppm (vol) || <5,0 mg/Nm3 ||  ||
 * Total Svovel || - || <30 || - || mg/Nm3 ||
 * Kvikksølv || - || - || <0,01 || µg/Nm3 ||
 * Oksygen || 0,1 mol% ||  ||   ||   ||
 * Mercaptans || Max. 6 mg/Nm3 ||  ||   ||   ||

Tabellen viser krav til brennverdi, duggpunktslinje, wobbetall og inneholdet av forurensninger. For at disse kravene skal oppnås må av og til gassen gjennom ulike prosesser. Som nevnt har ikke CO2 og H2S – innholdet vært særlig stort i gassene og slike prosesser har derfor vært unødvendig, men det er allikevel noen gasskilder som ikke gir gass med tilstrekkelig renhet.

Gassen som utvinnes fra oljefelt i nordsjøen må tilfredstille enkelte krav før den kan selges videre til en andrepart og så til sluttbrukeren. Gassen som hentes opp er som regel løst opp i oljen som hentes opp. Denne gassen må først skilles ut fra oljen og så må den kjøles ned ettersom det som regel er høy temperatur på oljeblandingen når den kommer opp fra brønnen. Etter dette tørkes gassen med en gjennomstrømning i glykol før den sendes til landanleggene. Det hentes også ut gass fra oljeblandingen ved raffinering på landanleggene.

Den gassblandingen som sendes uraffinert til land kalles for rikgass, og deles som regel i to kategorier som er våtgass (Metan) og tørrgass (Etan, Propan og Butaner). Denne rikgassen blir først trykk og temperatur regulert, og så separert ved hjelp av raffinering.

Det meste av gass som selges har en pris/verdi som er basert på en standard kubikkmeter. Denne definerer under hvilke trykk og temperaturforhold gassen befinner seg. Dette gjør det enklere å forholde seg til mengden gass som kjøpes og selges. En standard kubikkmeter har en temperatur på 15 ˚C og 1 atm eller 288,15˚K og 1,01325 bar.

Det stilles også krav til brennverdien til gassen, GCV som står for gross calorific value. Dette beregnes og gis uttrykt med bruk av wobbe index. Wobbe index gir en indikasjon på hvor mye energi som kan tas ut av gassen. For å finne denne deler man Gassens HHV på roten av gassens spesifikke tyngde.

Gassen kan maks inneholde 2,5 mol% av CO­2, og ha vannduggspunkt på -12˚C og 69 barg og hydrokarbonduggspunkt på -3˚C og 69 barg.

Kilder: PP-Prensentasjon: Offshoreteknikk 2010 - Bilde [] [] [] [] []