FPSO

FPSO
Forkortelsen oversatt til norsk står for flytende produksjon, oppbevaring og lossing. Dette er skip som brukes i oljeindustrien og tar imot råprodukter fra plattformer og undervannsbrønner. Råproduktene blir videreforedlet i flere trinn som separasjon og destillasjon før lagring. Olje og gass blir i hovedsak ført til land ved bruk av tankskip, men det brukes også undervannsledninger til ilandføring. Et veldig lignende fartøy er FSO med hovedforskjell i at denne kun oppbevarer oljen i påvente av ilandføring og utfører ikke noe foredling. //Bilde 1: Her ser man prinsippet med bruk av FPSO skip i sammenheng med diverse offshore installasjoner.//

Utvikling
I 1975 ble en delvis nedsenkbar plattform på Argyll feltet i Nordsjøen konvertert fra konvensjonell boring til produksjonsenhet. Deretter ble første den første rene FPSO enheten tatt i bruk i 1977 utenfor kysten av Spania og opererte på 117 meters dyp. Etter dette har utviklingen gått veldig raskt. I starten ble utdaterte tankskip bygd om til produksjon- og lagringsenheter, men i nyere tid blir stadig flere skip bygd som primære FPSO enheter. For tiden er FPSO svært aktuelt i Vest Afrika der det er minimal infrastruktur på havbunnen samt i Brasil hvor den voldsomme lete- og boreutviklingen de siste årene har nådd maksimal ledningskapasitet. Fram mot 2012 vil nesten halvparten av verdens 123 FPSO enheter være lokalisert i Afrika og Asia.

Det norske rederiet Høegh LNG har i en årrekke holdt på med LNG tankskip. Nå har de i samarbeid med Aker Yards og ABB planlagt en 380 meter lang FPSO for produksjon av LNG gass. Selve konstruksjonen vil se ut som en vanlig FPSO men den vil bli en del lengre. Fartøyet vil ha en intern turret som kan kobles fra ved høy sjø og tåler opp til 12 meter bølger. Skipet vil kunne losse ved å ha et tankskip ved siden av, noe som ikke har vært brukt før. Hvis dårlig vær så kan lossingen skje ved at LNG-tankeren legger seg bak. Lagringen skjer i to parallelle langsgående tanker, noe som øker stabiliteten ved bevegelse i lasten. Shell har i samarbeid med Samsung Korea planlagt å bygge 10 LNG FPSO som vil bli rundt 450 meter.

Anvendelsesområder
Den største fordelen med en slik installasjon er at den er svært allsidig og tilrettelegger for oljeutvinning i havområder som er langt fra eksisterende infrastruktur. Mobiliteten skaper også større potensielt utbytte fra oljefeltene da installasjonskostnadene er lavere ved bruk av en FPSO, enn ved tradisjonelle offshore installasjoner. At enheten er frittstående/flytende er også positivt i værmessig øyemed. Muligheten til å koble fra, vente til været blir bedre, for så å koble på og fortsette produksjonen, gir lavere risiko for skade på utstyr.

Turret
Dette er kanskje den mest kritiske konstruksjonen på en FPSO. Det er en dreieskive som både holder båten på plass og lar båten rotere rundt riser og andre ledninger som går ned til bunnen. For å se viktigheten av turret design kan man se for seg en båt på en halv million tonn som skal ligge i ro uten å få skader på fortøyningsutstyret eller boreutstyr. Turretens nedre del er festet i anker til bunnen og den øvre delen er festet i skipets underside. I tillegg til fortøyning til bunnen så har de fleste FPSO også DP system som benytter alle skipets propeller til å holde posisjonen mest mulig nøyaktig til enhver tid. En stor fordel med enkelte turreter er at de kan kobles fra i løpet av noen timer og dette er særlig gunstig med tanke på dårlig vær. Dette reduserer faren for materielle skader vesentlig. En turret kan være lokalisert både i midten av skipet men også framme i baugen som på bildet under. //Bilde: Her ser man en turret som er i ferd med å kobles/frakobles fra skipet.//

Fartøyer
Den FPSO enheten som opererer på dypest vann er "Espirito Santo" som er ankret opp på 1800 meters dyp i Campos feltet utenfor Brasil. Denne eies av Shell og er konvertert i Singapore. Kontrakten med Petrobras er på 15 år fra nyttår 2008 og kan produsere 100.000 fat om dagen. //Bilde 1: Bildet av "Espirito Santo" viser hvor kompleks en FPSO er topside, selv om skroget ser ut som en helt vanlig tanker.//

I motsatt ende så opererer "[|Armada Perkasa]" på kun 13 meters dybde utenfor kysten av Angola. Denne bruker 100mm og 200mm ikke-metalliske fleksible rør levert av DeepFlex, Houston, med vekting og distribuert oppdrift for å kompensere variasjonen i havstrømning og bølger.

Verdens største FPSO er "Kizomba A" som kan lagre opp til 2.2 millioner fat. Denne er designet for å ekstrahere 250.000 fat om dagen fra Dypvannsblokk 200 utenfor Angola. Denne er 285 meter og eies av ExxonMobil og ble bygget av Hyundai i Korea for 5mrd. kr. Til sammenligning er Norges største FPSO den BP-eide 292 meter lange "Skarv" som forventes å starte driften utenfor Sandnessjøen i August 2011. Denne vil kobles opp mot 5 brønner og fortsatt ha kapasitet til å kobles til flere brønner iframtiden. Skroget er allerede ferdigbygd av Samsung i Korea og utrustes av Aker Solutions som har kontrakt på topside konstruksjonen. Produksjonen er forventet å ligge på 85.000 fat olje om dagen i tillegg til 19 millioner Sm3 gass per dag. En 80 km lang gassledning vil koble skipet til Åsgard transportsystemet for ilandføring av gassen.

Verdens minste er 101 meter lange "Crystal Ocean" som ble bygget i Skottland i 1999. Skipet holder til i det Tasmanske Hav mellom Australia og Tasmania og kan produsere 40.000 fat per dag, noe som er imponerende med tanke på størrelsen. Skipet driftes og eies av Sea Production som er et lite norsk, bermuda-registrert rederi med to FPSO fartøyer og to tankskip i sin flåte. //Bilde2: "Crystal Ocean" er en FPSO basert på et supplyskip.//

Referanser: http://en.wikipedia.org/wiki/Floating_Production_Storage_and_Offloading [] [] [] [] [] []